Filip
Rodrigez

# Prozori i rad sa njima

## Osnovno upravljanje prozorima

Svaki program koji radi pod KDE‑om ima sopstveni prozor, a neki mogu imati i više od jednog. Postoje mnogi načini za manipulaciju prozorima kako bi površ radila za vas. Evo jednog običnog prozora: Običan prozor

### Prebacivanje između prozora

Prozor mora biti aktivan da biste ga koristili. Prozor se automatski aktivira kad ga otvorite, pa je pokrenuti program odmah spreman za korišćenje. U datom trenutku može biti aktivan samo jedan prozor. Aktivan je onaj u koji možete da pišete, i može se razlikovati od ostalih po drugačije obojenoj naslovnoj traci. (U podrazumevanoj temi KDE‑a aktivan prozor ima svetloplavu, a neaktivni sivu naslovnu traku).

Ako želite da radite u drugom prozoru, morate ga aktivirati. To se može na dva načina:

- Kliknite levim dugmetom miša na prozor da ga aktivirate. Po aktiviranju prozor se podiže iznad svih koji ga preklapaju.

- Držite pritisnut taster Alt i pritisnite Tab, ali ne puštajte Alt. Pojavljuje se iskačući dijalog sa spiskom raspoloživih prozora, od kojih je jedan istaknut. Neki drugi možete odabrati ponovno pritisnuvši Tab da se pomerite u spisku, sve vreme držeći pritisnut taster Alt. Kad pustite Alt, biće aktiviran poslednji istaknuti prozor.

### Premeštanje prozora

Prvi način organizovanja prozora na površi je njihovo premeštanje. Možete ih razmestiti tako da se preklapaju, ili da možete videti ceo prozor. Postoje tri načina da pomerite prozor:

- Kliknite levim dugmetom miša na naslovnu traku prozora i ne puštajte ga. Pomerajte pokazivač miša i prozor će se pomerati s njim. Pustite dugme miša i prozor ostaje gde ste ga ostavili.

- Otvorite meni prozora pomoću najlevljeg dugmeta u naslovnoj traci (kako je prikazano ispod) i izaberite Pomeri. Pokazivač miša se premešta u centar trenutnog prozora, i pomeranjem miša naokolo pomerate i prozor. Kad ste pomerili prozor gde ste želeli, kliknite levim dugmetom da ga pustite.

  Meni prozora
  Meni prozora

- Držite pritisnut Alt i levo dugme miša kad je pokazivač iznad prozora koji želite da pomerite. Pokazivač miša pretvara se u kompas, i pomeranjem miša možete pomerati i prozor. Prozor puštate jednostavno pustivši dugme miša. Ovaj metod je posebno koristan ako je naslovna traka prozora pomerena izvan ekrana, pa ne možete upotrebiti druge metode.

### Promena veličine prozora

Na jedan od ova dva načina možete povećavati ili smanjivati, širiti ili sužavati prozore. Poslužite se najudobnijim:

- Pomerite pokazivač miša iznad ivice prozora (na gornjem snimku je svetlo plava). Pokazivač će se pretvoriti u dvosmernu strelicu. Kliknite i vucite, a ivica prozora slediće pokazivač miša čineći prozor većim ili manjim. Ako kliknete na ivice na vrhu ili dnu prozora, možete mu podesiti visinu. Ako kliknete na ivice prozora levo ili desno, možete podesiti širinu. Za istovremenu promenu oba, pomerite pokazivač miša nad ugao prozora. Kad se pokazivač pretvori u dijagonalnu dvosmernu strelicu, kliknite i vucite.

- Upotrebite najlevlje dugme na naslovnoj traci da dozovete meni prozora. Izaberite stavku Promeni veličinu i pokazivač miša će se pretvoriti u dvosmernu strelicu. Veličinu prozora tada menjate pomeranjem pokazivača, a kad ste završili kliknite levim dugmetom da pustite prozor.

- Ako ne vidite ivicu prozora ili dugme menija prozora, možete se koristiti tasterom Alt i desnim dugmetom miša. Držite pritisnut Alt i vucite desnim dugmetom. Prozor će promeniti veličinu. Kad završite, pustite desno dugme.

Ako samo želite da načinite prozor što većim, tako da zauzima ceo ekran, upotrebite dugme za maksimizovanje
, drugo s desna na naslovnoj traci prozora. Klik levim dugmetom miša na ovo dugme načiniće prozor maksimalno velikim u oba pravca, dok će klik srednjim
ili desnim dugmetom
proširiti prozor samo u uspravno ili vodoravno, tim redom.

### Sakrivanje prozora

Ako želite da zadržite program otvorenim, ali tako da ne zauzima prostor na površi, možete ga minimizovati ili namotati. Da biste minimizovali prozor, kliknite na dugme za minimizovanje, treće s desna na naslovnoj traci prozora. Prozor neće biti prikazan, ali će program i dalje raditi, dok god je njegova stavka data na traci zadataka na panelu. Da ponovo prikažete prozor, kliknite na stavku na traci zadataka. Takođe se možete poslužiti kombinacijom Alt Tab
: pogledajte .

Namotavanje prozora je vrlo slično minimizovanju, ali se sada prikazuje samo naslovna traka prozora. Da namotate prozor, dvokliknite na naslovnu traku. Za obnovu prozora, opet dvokliknite na naslovnu traku.

### Slaganje prozora

Ponekad možete imati mnogo otvorenih prozora na sve strane. Izdavanjem naredbe za slaganje prozora, KDE će ih automatski poravnati počev od gornjeg levog ugla ekrana. Za upotrebu ove opcije kliknite srednjim dugmetom miša na površ, a zatim odaberite Naslaži prozore.

### Razmrsivanje prozora

Razmrsiti prozore znači da će KDE pokušati da iskoristi maksimum prostora površi za prikaz što više od svakog prozora. Na primer, ako biste imali četiri otvorena prozora i zadali da se razmrse, svaki će biti postavljen u jedan ugao površi, bez obzira gde su prvobitno bili. Opet, za upotrebu ove opcije kliknite srednjim dugmetom miša na površ, a zatim odaberite Razmrsi prozore.

### Zatvaranje prozora

Kad završite s radom u programu, htećete da zaustavite program i zatvorite njegov prozor. I ovo možete učiniti na nekoliko načina:

- Kliknite na najdešnje dugme na naslovnoj traci prozora. Ako u programu uređujete dokument, bićete upitani da li želite da sačuvate izmene (Sačuvaj), odbacite ih (Odbaci), ili poništite naredbu zatvaranja programa (Odustani).

- Upotrebite Fajl Napusti iz trake menija. Dobićete isti izbor, Sačuvaj, Odbaci, ili Odustani.

- Kliknite desnim na dotični prozor na traci zadataka na panelu, a zatim izaberite Zatvori. Bićete upitani da sačuvate dokumente koji se trenutno uređuju i sadrže izmene.

- Pritisnite Alt F4
  . Ako ste uređivali neki dokument, opet će se pojaviti dijalog za potvrdu.

## Napredno upravljanje prozorima

K‑pokret

Ričard
Mur
rich@kde.org

### K‑pokret

Najprostiji način pristupa kapacitetima naprednog upravljanja prozorima u KDE‑u jeste malo poznata alatka K‑pokret (`kstart`), koja stiže sa KDE‑om od verzije 2.1. K‑pokret omogućava upravljanje interakcijom programa sa menadžerom prozora. Naredba se obično koristi za zadavanje posebnog ponašanja za često korišćene programe, ali može biti od koristi i za uklapanje ne-KDE programa u površ.

Korišćenje K‑pokreta je lako — stavite ``kstart`` i neke opcije ispred naredbe. Pogledajmo za početak kako bismo mogli da upotrebimo K‑pokret da prilagodimo ponašanje prozora KCalca. Naredba koju ćemo izdati glasi:

    % kstart --ontop --alldesktops kcalc

Uz malo sreće, efekat ove naredbe trebalo bi da bude prilično očigledan — prozor KCalca ostajaće iznad svih ostalih, i biti vidljiv na svakoj virtuelnoj površi. Manje očigledna mogućnost je da će ova naredba funkcionisati sa bilo kojim NET‑saglasnim okruženjem, a ne samo sa KDE‑om.

Programima koje pozivamo kroz K‑pokret možemo proslediti argumente kao i obično, na primer:

    % kstart
    --skiptaskbar --desktop
    1 xmessage'Zdravo, svete'

Ova naredba prikazuje `Zdravo, svete` kroz X‑poruku, i to tako da se prozor pokaže na prvoj virtuelnoj površi i bude izostavljen iz trake zadataka. Činjenica da je ovaj program napisan priborom Xt, odnosno nije samosvojan KDE program, K‑pokretu ne pričinjava nikakav problem. Nadamo se da ovo ilustruje kako se K‑pokret može koristiti za uklapanje stranih programa u površ KDE‑a.

### Ostale posebne postavke prozora

I dok K‑pokret možete koristiti za dodelu posebnih postavki prozora, KDE takođe dopušta njihovu izmenu — kao i drugih sličnih postavki — iz samog programa. Jednostavno kliknite na najlevlje dugme naslovne trake prozora (ili pritisnite Alt F3 dok je prozor fokusiran), a zatim idite na Napredno Posebne postavke prozora.... Kao što vidite, odavde možete menjati razne stvari — počev od geometrije prozora po pokretanju, pa dotle treba li da ima ivicu.

Ričard
Mur
rich@kde.org

### Sistemska kaseta

Pošto sad znamo kako da prilagodimo dekoraciju prozora, pogledajmo jedan drugi aspekt površi — sistemsku kasetu. Sistemska kaseta je područje u kom program može da prikaže mali prozor. Koristi se za prikaz podataka o stanju, ili za pružanje brzog pristupa naredbama. Prozor koji ima stavku u sistemskoj kaseti obično nestaje iz menadžera zadataka kad je minimizovan, jer ikona u kaseti služi kao zamena. Kasetne ikone obično stižu kao deo programa, ali kao i s dekoracijom prozora, KDE obezbeđuje naredbu za izmenu ikona — K‑kasetnaredba (`ksystraycmd`).

Za početak ćemo uzeti obični program KCalc i pretvoriti ga u program sistemske kasete. Ovo se postiže jednostavnom naredbom:

    % ksystraycmd--title 'KCalc' kcalc

Ikona prikazana u kaseti biće ona zadata u vodiljama prozora, i biće ažurirana ako dođe do izmene. Naslov prozora prikazuje se kao oblačić kad držite miš iznad ikone. K‑kasetnaredba prati standardno ponašanje KDE‑a, tako da ciljni prozor može biti prikazan ili sakriven klikom na kasetnu ikonu, a raspoloživ je i standardni kontekstni meni.

Ričard
Mur
rich@kde.org

### Složenije upotrebe K‑kasetnaredbe

Radi ilustrovanja drugih mogućnosti K‑kasetnaredbe, upotrebićemo nešto složeniji primer: prozor Konsole koji prati fajl `.xsession-errors` (dnevnik događanja na površi). Za početak, pogledajmo kako možemo da prikažemo ovaj fajl:

    % konsole --icon
    log --caption 'Dnevnik X‑a' \
    --nomenubar --notabbar
    --noframe \
    -e tail -f ~/.xsession-errors

Argumenti `--caption` i `--icon` standardni su za KDE programe. Pun spisak takvih globalnih opcija možete dobiti pokretanjem programa uz parametre `--help-kde` i `--help-qt`. Ovde, prozoru Konsole dajemo naslov „Dnevnik X‑a“ i ikonu `log`. Ove opcije možete koristiti sa bilo kojim KDE programom, i kao što je gore spomenuto, K‑kasetnaredba vodi računa o njima pri stvaranju kasetne ikone. Opcija `-e` specifična je za Konsolu, ovde saopštava da se izvrši naredba `less`. Uprkos njegovoj složenosti, ovaj prozor lako možemo premestiti u kasetu:

    % ksystraycmd
    --hidden --title 'Dnevnik X‑a' \
    konsole --icon log --caption 'Dnevnik X‑a' \
    --nomenubar --notabbar --noframe \
    -e tail -f .xsession-errors

Pored toga što je ova naredba najsloženija koju smo do sad izdali, ovaj primer pokazuje opciju `--hidden` koja pokreće naredbu sa ikonom vidljivom samo u sistemskoj kaseti. Primer do sada ostvaruje naš cilj obezbeđivanja brzog pristupa fajlu dnevnika, ali možemo biti i malo efikasniji, ako pokrenemo proces Konsole tek kad prozor postane vidljiv. Naredba za ovo glasi:

    % ksystraycmd --startonshow \
     --icon log --tooltip 'Dnevnik X‑a' \
    konsole --icon log --caption 'Dnevnik X‑a' \
    --nomenubar --notabbar --noframe \
    -e tail -f ~/.xsession-errors

Dodavanje parametra `--startonshow` saopštava K‑kasetnaredbi da se pokrene samo sa vidljivom kasetnom ikonom (kao i parametar `--hidden`), i da pre izvršenja ciljne naredbe čeka dok korisnik ne aktivira kasetnu ikonu. Takođe smo koristili parametar `--quitonhide` koji K‑kasetnaredbi saopštava da ubije ciljni program kad god mu je prozor sakriven. Korišćenje oba ova parametra osigurava da naša sistemska ikona Konsole ne rasipa resurse kad je ne koristimo. Pravljenje i uništavanje ciljnog prozora, kao što ovde radimo, sprečava standardno rukovanje ikonom i naslovom K‑kasetnaredbe, pa sad treba izričito da odredimo i početnu ikonu i oblačić.

Ričard
Mur
rich@kde.org

### Poboljšanje pouzdanosti

U svim dosadašnjim primerima računali smo da će K‑pokret i K‑kasetnaredba shvatiti na koji prozor želimo da utičemo, i ukoliko ne kažemo drugačije, pretpostaviće da je prvi prozor koji se pojavi onaj koji želimo. Ova smernica obično je u redu, jer istovremeno pokrećemo program, ali može prilično da promaši pri pojavi mnogih prozora (kao npr. na prijavljivanju). Da bismo naredbu učinili robusnijom možemo upotrebiti parametar `--window`, koji zadaje naslov ciljnog prozora. Sledeći primer koristi `--window` da osigura dejstvo na određeni prozor konzole.

    % kstart --iconify --window 'kstart_me' konsole
    --caption 'kstart_me' -e tail -f
    ~/.xsession-errors

Ovde smo koristili isprobanu i proverenu tehniku zadavanja naslova i za K‑pokret i za ciljni program. Ovo je uglavnom najbolji način korišćenja K‑pokreta i K‑kasetnaredbe. Argument `--window` podržavaju i K‑pokret i K‑kasetnaredba, i može biti regularan izraz (npr. `window[0-9]`) ili određeni naslov. (Regularni izrazi su moćna alatka za poklapanje obrazaca, nailazićete na njih širom KDE‑a.)

## Korišćenje višestrukih površi

Katkad ekran prosto ne pruža dovoljno prostora. Ako istovremeno koristite više programa i davite se u raznim prozorima, rešenje su virtuelne površi. KDE podrazumevano daje četiri virtuelne površi, od kojih je svaka kao poseban ekran — na svakoj površi možete otvarati i premeštati prozore i postavljati pozadine i ikone. Ako ste upoznati sa konceptom virtuelnih terminala, nećete imati problema sa KDE‑ovim virtuelnim površima.

### Prebacivanje virtuelnih površi

Za premeštanje na drugu virtuelnu površ možete koristiti Ctrl Tab, na isti način kao što biste Alt Tab za prebacivanje između prozora (v. ): držite pritisnut Ctrl i pritisnite Tab. Pojaviće se mali iskačući prozor sa spiskom virtuelnih površi, od kojih je jedna istaknuta. Ako pustite Ctrl, KDE će prebaciti na istaknutu virtuelnu površ. Za izbor tačno određene površi, dok držite pritisnut Ctrl pritiskajte više puta Tab, sve dok izbor ne padne na površ koju želite. Kad je željena površ istaknuta, pustite Ctrl da se prebacite na nju.

### Prozori i virtuelne površi

Prozore možete premeštati kroz virtuelne površi stavkom iz menija prozora Na površ: samo izaberite površ na koju želite da premestite prozor. Stavkom Sve površi
možete urediti da se prozor pojavljuje na svim površima.