[prev] [prev-tail] [tail] [up]

### 10 Závěrem

Toto vydání TeX Live je editováno Sebastianem Rahtzem, přičemž hlavní přispěvatel byl Fabrice Popineau, který tvrdě pracoval na podpoře Windows (zvláště na setupu!) a přispěl mnoha různými způsoby s nápady, radami a kódem. Staszek Wawrykiewicz byl hlavní testér distribuce, a koordinoval příspěvky z Polska.

Kaja Christiansen prováděla neúnavně opakované rekompilace na různých unixových platformách. Vladimir Volovich odvedl vynikající práci na vyčištění zdrojových textů a provedl mnohá vylepšení, zatímco Gerben Wierda dělal veškerou práci pro Mac OS X.

#### 10.1 Poděkování

TeX Live je společné úsilí téměř všech skupin uživatelů TeXu. Zejména, jsme velmi zavázání za minulou a současnou pomoc od:

- Sdružení německy mluvících uživatelů TeXu (DANTE e.V.), které poskytlo hardware pro uložení zdrojů TeX Live; a Rainer Schöpfovi a Reinhard Zierkemu, kteří se o ně starají. Prezidentu DANTE Volker Schaa za koordinaci výroby u Lehmann’s Bookstore (http://www.lob.de).
- Společnosti Perforce (http://www.perforce.com), za poskytnutí volné kopie svého excelentního změnového systému, který používáme pro vývoj TeX Live.
- Karl Berry, který poskytl původní distribuci Web2C, a pokračoval v poskytování cenných rad, povzbuzení, a pomocí.
- Mimi Burbank, která zajistila na Florida State University School of Computational Science and Information Technology přístup k řadě různých počítačů různých platforem pro překlad TeXových binárek, a sloužila pro testování kdykoliv to bylo potřeba.
- Thomas Esser, bez jehož překrásného balíku teTeX by TeX Live zajisté neexistovala, a jehož soustavná pomoc pomáhá vytvořit lepší produkt.
- Michel Goossens, který je spoluautorem dokumentace.
- Eitan Gurari, jehož TeX4ht bylo použito pro HTML verzi této dokumentace, a který obratem pracoval neúnavně na jeho rozšířeních.
- Petr Olšák, který kontroloval velmi pečlivě českou a slovenskou podporu na TeX Live.
- Olaf Weber, pro jeho pečlivé sestavení a údržbu Web2C.
- Graham Williams, na jehož práci na katalogu balíků závisíme.

Dále Gerhard Wilhelms, Volker Schaa, Fabrice Popineau, Janka Chlebíková, Petra Sojková, Staszek Wawrykiewicz, Erik Frambach, a Ulrik Vieth laskavě přeložili v různých obdobích dokumentaci do svých mateřských jazyků, a poskytli vítanou zpětnou reakci.

#### 10.2 Trocha historie

Diskuse začala koncem roku 1993, kdy holandská skupina uživatelů TeXu NTG začala práci na CD 4AllTeX pro uživatele MS-DOSu, doufaje, že doba nazrála pro vydání jednoho CD pro všechny systémy. Byl to na svou dobu příliš ambiciózní cíl, ale nenastartoval jen velmi úspěšné 4AllTeX CD, ale také pracovní skupinu TUGu o TeX Directory Structure (http://tug.org/tds), která specifikovala jak vytvořit konzistentní a spravovatelnou kolekci TeXových souborů. Kompletní draft TDS byl publikován v prosincovém čísle časopisu TUGboat v roce 1995, a hned ze začátku bylo jasné, že jedním z žádaných produktů bude vzorová struktura CD. Distribuce, kterou nyní máte, je přímým výstupem práce této pracovní skupiny. Evidentní úspěch 4AllTeX CD ukázal, že i unixoví uživatelé by toužili po podobně jednoduchém systému, a to je také jedno z hlavních aktiv TeX Live.

Nejprve jsme vytvořili unixové TDS CD na podzim 1995, a rychle identifikovali teTeX Thomase Essera jako ideální systém, jelikož již měl multi-platformní podporu a byl koncipován s perspektivou portability. Thomas souhlasil pomoci, a seriózní práce započala začátkem roku 1996. První vydání se uskutečnilo v květnu 1996. Začátkem 1997 Karl Berry dokončil nové hlavní vydání Web2C, které obsahovalo téměř všechny vlastnosti, které Thomas Esser přidal do teTeXu, a tak jsme se rozhodli druhé vydání CD postavit na standardním Web2C, s přidáním skriptu texconfig z teTeXu. Třetí vydání CD bylo založeno na další revizi Web2C, 7.2, provedené Olafem Weberem; a jelikož zároveň byla hotova nová verze teTeXu, TeX Live obsahoval téměř všechny její vylepšení. Podobně čtvrté vydání používalo novou verzi teTeXu, a nové vydání Web2C (7.3). Systém nyní obsahuje i kompletní systém pro Windows.

Pro páté vydání (březen 2000) bylo mnoho částí CD revidováno a zkontrolováno, a byly aktualizovány stovky balíků. Detaily balíků byly uloženy v souborech XML. Ale hlavní změnou pro TeX Live 5 bylo vynětí software, na kterých byla jakákoliv omezení na šíření (non-free software). Vše uložené na TeX Live je nyní slučitelné tzv. ‘Debian Free Software Guidelines’ (http://www.debian.org/intro/free); udělali jsme to poslední, abychom zkontrolovali licenční podmínky všech balíků, ale budeme vděčni za upozornění na jakékoli chyby.

Šesté vydání (červenec 2001) měl aktualizovaného materiálu ještě více. Hlavní změnou byl nový instalační přístup: uživatel může volit instalační kolekce. Byly kompletně reorganizovány jazykové kolekce, takže jejich výběrem se instalují nejen makra, fonty, ale je také připraven odpovídající soubor language.dat.

Sedmé vydání v roce 2002 mělo podstatné rozšíření v přidání podpory Mac OS X, kromě množství aktualizací balíků a programů. Důležitým cílem byla opětná integrace s teTeXem, a korekce odchylek z pátého a šestého vydání.

Letos se neustálou smrští oprav a rozšíření stalo to, že velikost TeX Live již neumožnila jeho směstnání na jedno CD, a tak došlo k rozdělení na tři různé distribuce (viz oddíl 2.1 na straně 11). Navíc:

- Na žádost LaTeX týmu jsme změnili standardní příkazy latex a pdflatex tak, že nyní používají e-TeX (viz straně 12).
- Byly přidány a jsou nyní doporučovány k používání nové fonty Latin Modern.
- Byla zrušena podpora OS Alpha OSF (podpora HPUX byla zrušena již dříve), jelikož se nikdo nenašel, kdo by na těchto platformách zkompiloval nové binárky.
- Instalační program Windows byl změněn podstatným způsobem; poprvé bylo integrováno uživatelské prostředí založené na XEmacsu.
- Důležité pomocné programy pro Windows (Perl, GhostScript, ImageMagick, Ispell) jsou nyní instalovány do instalačního adresáře TeX Live.
- Mapovací soubory jmen fontů pro dvips, dvipdfm a pdftex jsou nyní generovány novým programem updmap a instalovány do texmf/fonts/map.
- TeX, M E T A F O N T, a METAPOST nyní dávají na výstup 8-bitové vstupní znaky na výstup bez konverze (například do souborů zapisovaných pomocí \write), souborů log, na terminal, tedy nejsou p řekl ád ány do sedmibitové ^^ notace. V TeX Live 7 toto mapování bylo závislé na nastavení systémových locale; nyní již nastavení locale neovlivn í chování TeXu. Pokud z nějakých důvodů potřebujete výstup s ^^, přejmenujte soubor texmf/web2c/cp8bit.tcx. (Příští verze bude mít čistší řešení).
- Tato dokumentace byla podstatným způsobem přepracována.
- Konečně, jelikož čísla verzí TeX Live již příliš narostla, verze je nyní identifikována rokem vydání: TeX Live 2003.

#### 10.3 Další vydání

TeX Live nen í dokonal ý! (A nikdy nebude.) Máme v úmyslu pokračovat v pravidelných ročních vydáních, a rádi bychom poskytovali více podpůrných materiálů, programů včetně instalačních, a (samozřejmě) aktualizovaný a zkontrolovaný strom maker a fontů. Tato práce je prováděna dobrovolníky v jejich limitovaném volném čase, a mnoho potřebného ještě zbývá udělat. Pokud můžete přiložit ruku k dílu, neváhejte zvednout ruku!

Prosíme, pošlete opravy, návrhy, náměty a nabídky pomoci na:

Sebastian Rahtz / 7 Stratfield Road / Oxford OX2 7BG / UK
tex-live@tug.org
http://tug.org/texlive

Š ťastn é TeXov án í!

[prev] [prev-tail] [front] [up]